![vindere superligaen vindere superligaen](https://www.mesterbold.dk/wp-content/uploads/2018/01/danmark-flag_0.jpg)
Mesterbold har kigget nærmere på alle vindere af Superligaen igennem tiden, og samlet en komplette liste til dig. Indtil 1991 var turneringen kaldt 1. division, men man valgte at omstrukturere til den Superliga, som vi kender i dag.
Superligaen startede ud med 10 hold i 1991, men er siden blevet justeret løbende. Det originale navn er selvfølgelig Superligaen, men den har haft adskillige sponsornavne igennem i løbet af de seneste 27 år.
Længere nede i artiklen finder du en tabel over samtlige medaljevindere og nedrykker, men i første omgang vil vi lige gøre dog klogere på Superligaens udvikling.
1991 – 1995: Superligaen – 10 hold
Da 1. Division blev lavet om til Superligaen, var den første sæson egentlig en halvsæson. Brøndby vandt den første udgave, som kun blev spillet over 18 kampe. Efterfølgende blev fusionen mellem B1903 og KB en realitet, og FC København vandt mesterskabet i den efterfølgende sæson.
FCK vandt sølv sæsonen efter, men siden fulgte nogle meget dårlige år, hvor FC København kæmpede for at blive ”Byens hold”, mens Brøndby IF og AGF var de to mastodonter i dansk fodbold.
I denne periode gav en sejr to point, hvilket blev ændret efter 1994/1995-sæsonen.
1995 – 1996: Coca-Cola Ligaen – 12 hold
I 1995 blev strukturen ændret, og den blev fasthold indtil den nye ændring i 2016. 1995 var samtidigt året, hvor Danmark fik det første hold med i Champions League. AaB var oprindeligt blevet sendt ud af Dynamo Kiev i kvalifikationen, men på grund af en bestikkelsessag, kom nordjyderne med i Champions League-gruppespillet.
Der var en stor opbakning omkring professionel fodbold i Danmark på det tidspunkt, og derfor blev det besluttet, at ligaen kunne udvides med to hold.
Samtidigt valgte man at sælge navnerettighederne for første gang, og derfor gik den udvidede Superliga nu under navnet Coca-Cola Ligaen, hvilket dog kun varede en enkelt sæson.
1996 – 2001: Faxe Kondi Ligaen – 12 hold
Herefter overtog Faxe Kondi rettighederne til navnet, men strukturen forblev den samme. Brøndby var alt dominerende i denne periode af Superligaen, men omkring årtusindeskiftet blev FC København en magtfaktor i dansk fodbold.
De vandt klubbens andet mesterskab i 2001 efter det fantastiske saksesparksmål, som Sibusiso Zuma scorede imod Brøndby i den afgørende kamp i Parken.
Brøndby vandt det tredje mesterskab på stribe i 1998, og de deltog i CL-gruppespillet, hvor de blev sparket ud af Barcelona, Manchester United og Bayern München.
2001 – 2010: SAS Ligaen – 12 hold
I 2001 blev rettighederne til navnet overtaget af SAS, og aftalen galt hele ni sæsoner. Lyngby FC gik konkurs i december 2001, og måtte spille forårssæsonen i 1992 med et amatørhold, og klubben fortsatte som Lyngby BK i Danmarksserien.
FC København cementerede sin position som Danmarks klart stærkeste hold i denne periode, og de vandt vandt seks af de ni mesterskaber i denne periode.
Samtidigt gik det helt galt for Brøndby efter, at man skilte sig af med manager Michael Laudrup og profiler som Daniel Agger, Thomas Kahlenberg og Johan Elmander i 2006.
2010 – 2014: Superliga – 12 hold
I denne periode var der ingen navnerettigheds-aftale, hvorfor navnet blev Superliga.
FC København fotsatte dominansen, og i 2010/2011-sæsonen vandt de med hele 26 point ned til OB på andenpladsen, hvilket er det største forspring i Superligaens historie.
Samtidigt gjorde de det meget flot i Champions League, hvor de spillede sig videre fra gruppespillet, som den første danske klub nogensinde.
2014 – 2016: Alka Superligaen – 12 hold
Forsikringsselskabet Allka overtog navnet, men strukturen i ligaen forblev intakt. Det var samtidigt årene, hvor FC Midtjylland for første gang kunne kalde sig Danmarks bedste hold.
FCM var meget tæt på at vinde mesterskabet i 2014, men de fik de omtalte gummiben, hvorefter AaB vandt. Midtjyderne tog revanche året efter, hvor de løftede pokalen for første gang.
Det havde på daværende tidspunkt stået klart i nogle år, at Superligaen kun kan fungere som en udviklingsliga. Samtidigt havde man den største procentdel af hold, som rykkede ned hvert år, og de to ting spillede ikke sammen, hvorfor man valgte at omstrukturere ligaen totalt i 2016.
2016 – : Alka Superligaen – 14 hold
Gældende fra 2016/2017-sæsonen bestod Superligaen af 14 hold for første gang. Derfor rykkede tre hold op fra 1. division, mens kun et hold rykkede ned fra Superligaen. Samtidig blev ligaen delt op i grundspil og slutspil, hvilket kræver meget plads at forklare i detaljer.
Der spilles fra nu af 26 kampe i grundspillet, hvorefter de seks bedste spiller mesterskabsslutspil, hvor de blot møder hinanden yderligere to gange, hvorefter medaljer uddeles. Det er en anelse mere kompliceret i nedrykningsspillet, men du kan blive klogere her.
Tabel: Alle vindere af Superligaen i historien
Sæson | Guld | Sølv | Bronze | Nedrykning |
2019/2020 | FC Midtjylland | FC København | AGF | Silkeborg, Esbjerg og Hobro |
2018/2019 | FC København | FC Midtjylland | Esbjerg fB | Vejle B og Vendsyssel FF |
2017/2018 | FC Midtjylland | Brøndby IF | FC Nordsjælland | Lyngby BK, FC Helsingør og Silkeborg IF |
2016/2017 | FC København | Brøndby IF | Lyngby BK | Esbjerg og Viborg |
2015/2016 | FC København | SønderjyskE | FC Midtjylland | Hobro |
2014/2015 | FC Midtjylland | FC København | AaB | FC Vestsjælland og Silkeborg |
2013/2014 | AaB | FC København | FC Midtjylland | Viborg og AGF |
2012/2013 | FC København | FC Nordsjælland | Randers FC | AC Horsens og Silkeborg |
2011/2012 | FC Nordsjælland | FC København | FC Midtjylland | Lyngby BK og HB Køge |
2010/2011 | FC København | OB | Brøndby IF | Randers FC og Esbjerg fB |
2009/2010 | FC København | OB | Brøndby IF | AGF og HB Køge |
2008/2009 | FC København | OB | Brøndby IF | AC Horsens og Vejle |
2007/2008 | AaB | FC Midtjylland | FC København | Viborg og Lyngby BK |
2006/2007 | FC København | FC Midtjylland | AaB | Vejle og Silkeborg IF |
2005/2006 | FC København | Brøndby IF | OB | AGF og SønderjyskE |
2004/2005 | Brøndby IF | FC København | FC Midtjylland | Herfølge og Randers FC |
2003/2004 | FC København | Brøndby IF | Esbjerg fB | BK Frem og AB |
2002/2003 | FC København | Brøndby IF | Farum | Silkeborg og Køge |
2001/2002 | Brøndby IF | FC København | FC Midtjylland | Vejle og Lyngby BK |
2000/2001 | FC København | Brøndby IF | Silkeborg IF | Herfølge og Haderslev |
1999/2000 | Herfølge | Brøndby IF | AB | Vejle og Esbjerg |
1998/1999 | AaB | Brøndby IF | AB | Aarhus Fremad og B93 |
1997/1998 | Brøndby IF | Silkeborg | FC København | Ikast og OB |
1996/1997 | Brøndby IF | Vejle | AGF | Viborg og Hvidovre |
1995/1996 | Brøndby IF | AGF | OB | Ikast og Næstved |
1994/1995 | AaB | Brøndby IF | Silkeborg IF | Fremad Amager og Ikast |
1993/1994 | Silkeborg IF | FC København | Brøndby IF | Viborg og Næstved |
1992/1993 | FC København | OB | Brøndby IF | BK Frem og B 1909 |
1991/1992 | Lyngby | B 1903 | BK Frem | Vejle |
1991 | Brøndby IF | Lyngby | AGF | Ikast |
Siden omstruktureringen har FC København været det mest succesfulde hold i dansk fodbold. FCK har vundet hele 12 mesterskaber siden 1991, mens Brøndby har vundet seks. AaB har vundet fire gange, mens FC Nordsjælland, Herfølge, Silkeborg IF, Lyngby og FC Midtjylland har vundet en enkelt gang hver.